![](https://images-preview.moj-posao.net/article/c0/da8e9d0c-resize-820x0x100.jpg)
Prosječna hrvatska obitelj najviše novca troši na hranu, što je izravan pokazatelj da se loše živi, kažu analitičari.
Na godišnjoj razini prosječno hrvatsko kućanstvo najviše troši na hranu i bezalkoholna pića, točnije 22.221 kunu, slijede troškovi stanovanja i režija, 13.192 kune, potom prijevoz, 10.573 kune.
"Ali je zapravo nepobitna činjenica da se upravo udio troška hrane i energije, troška stanovanja, troška bezalkoholna alkoholnoga pića, najbolje pokazuje koliko smo mi siromašna zemlja. I onda se to sve skupa radi na uštrb nekih drugih kategorija od kojih se jednostavno mora odustati, jer za njih sredstava nema", kaže Krešimir Sever iz Nezavisnog hrvatskog sindikata za dnevnik.hr.
No, teško se odustaje od duhana i alkohola: na godišnjoj razini prosječna hrvatska obitelj, za te dvije stavke, potroši 2.683 kune, na zdravlje manje, 2.369 kuna, a na obrazovanje tek 850 kuna.
Draganu iz Njemačke, koji trenutno boravi u Zagrebu, ne čini se da Hrvati žive loše. "A ja vidim ovdje se isto fino živi, ljudi idu u kafiće. Znači, nije baš tolika velika kriza kao u Njemačkoj. Ja baš sa ženom pričam, kažem joj danas je radni dan, a kafići su puni. Toga u Njemačkoj nema', komentira.
S ovom bi se izjavom prosječan Hrvat teško složio. Gospođa Sunčica kaže da se živi teško, unatoč tome što ima veću plaću od prosječne hrvatske.
"Plaća mi je 7 tisuća kuna. I uopće mi je neugodno žaliti se, to zvuči vulgarno naspram ljudi koji ne rade, naspram ljudi s puno manjim plaćama, ali meni su režije, režije su ogromne", kazala je Sunčica koja radi kao odgajateljica.
Svaki iznenadni trošak, slaže se i gospodin Marijan, predstavlja problem: "Nekada o tome uopće nismo razmišljali, a danas moramo voditi računa o svakom slučaju."
Iz Hrvatske gospodarske komore tvrde da je rješenje u oporavku gospodarstva.
"Oporavkom gospodarstva te rastom standarda građana za očekivati je da će i naši građani dakle promjeniti svoje navike kupnje i ulagati puno više novca u obrazovanje, kulturu, rekreaciju, sport", rekla je Ivona Bačelić Grgić iz Hrvatske gospodarske komore. Tek će to biti izravni pokazatelji da građani bolje žive.